Vodič za otvaranje javnih podataka u javnim institucijama u Bosni i Hercegovini (Analitika - Centar za društvena istraživanja, sva prava pridržana, 2016)
Javne institucije posjeduju velike količine podataka koji se u današnje vrijeme sveopće informatičke revolucije smatraju novim gorivom za stvaranje ekonomskoga rasta i novoga zapošljavanja. Iz tog razloga za takvim podacima vlada veliki interes od strane: privatnog sektora (posebno manjih i inovativnih poduzeća koja mogu brzo stvoriti nove usluge i proizvode na tržištu te otvoriti nova radna mjesta); donatora, zaklada, međunarodnih organizacija i organizacija civilnoga društva (njihov je interes praćenje rada javnih institucija i uporaba podataka za javno dobro); akademske i istraživačke zajednice (interes vide u povećanju kvalitete istraživanja u cilju postizanja boljih znanstvenih rezultata); medija (u interesu im je analiza i obrada podataka radi povećanja broja gledatelja, slušatelja, čitatelja...) te pojedinaca (npr., u interesu civilnih hakera je razvoj aplikacija i vizualizacija podataka).
Pritom je nužno da javne institucije prepoznaju svoju vrlo važnu ulogu proizvođača podataka te da postanu aktivan sudionik u ovom procesu i omoguće stvaranje svih očekivanih društvenih i gospodarskih koristi. Stoga bi ovaj dokument trebao poslužiti kao vodič za one javne institucije u Bosni i Hercegovini koje dosad nisu imale nikakvu praksu u području otvorenih javnih podataka kao i za one institucije koje su već dosad imale praksu objave otvorenih javnih podataka. Cilj je da institucije uz pomoć ovoga dokumenta mogu usporediti svoje dosadašnje aktivnosti u objavi otvorenih javnih podataka te da posljedično omoguće ostvarenje društvenih i gospodarskih koristi u Bosni i Hercegovini koji proizlaze iz korištenja otvorenih javnih podataka. Dokument je strukturiran na sljedeći način: u Poglavlju 2 govorimo o definiciji pojma otvoreni javni podatak te o društvenim i gospodarskim koristima koje stvaraju otvoreni javni podaci.
U Poglavlju 3 govorimo o trenutačnom regulatornom i političkom okviru Europske unije u usporedbi s Bosnom i Hercegovinom. U Poglavlju 4 govorimo o prijedlogu aktivnosti implementacije koje bi bilo potrebno napraviti u Bosni i Hercegovini u cilju provedbe inicijative otvorenih podataka s naglaskom na aktivnosti koje bi trebale provesti same javne institucije te konačno u Poglavlju 5 govorimo o aktivostima koje trebaju uslijediti nakon objave podataka, u vidu promocije, suradnje s dionicima te mjerenja uspješnosti u procesu objave otvorenih javnih podataka