Kako ući u kulturu sjećanja? - Šarčević, Ivan (Fondacija Centar za javno pravo, 2020)
Suočavanje s prošlošću, izgradnja kulture sjećanja u istini i pravednosti, jedan je od urgentnih zadataka za zdravlje pojedinca, obiteljske, etničke i religijske zajednice, pogotovo u višeetničkim i višereligijskim postratnim društvima. Konflikti sjećanja nipošto nisu usputni ni beznačajni jer su kolektivna pamćenja odreditelji kako osobnih tako i kolektivnih identiteta, odakle onda proizlazi da konflikti sjećanja mogu imati i razorne posljedice u stvarnim konfliktima progona i ubijanja. Bliža povijest, ratovi '90-ih, potvrdili su da su naši ubilački identiteti takvi jer su osvetnički, jer nalaze svoje opravdanje u razornoj moći sjećanja, konkretno - u zlopamćenju. Osvajački ratovi, s elementima građanskoga rata, u kojima je "etničko čišćenje" (potpuno uklanjanje drugih s nekoga teritorija) bilo njihov cilj, bili su prije, i ostaju nakon bojnog polja ratovi sjećanja na patnje i žrtve uzrokovane zločinima zlih susjeda