Karakteristike normativnog uređenja upravnog spora u BiH i uspostava upravnih sudova - Kulenović, Zlatko (Fondacija Centar za javno pravo, 2013)
U Bosni i Hercegovini egzistiraju četiri Zakona o upravnim sporovima, čiji sadržaj upućuje da su ključne procesne odredbe o sastavu suda (sudija pojedinac ili zborni sastav), načinu odlučivanja (poništenje osporenog akta ili reformacijska presuda), o načinu učešća stranaka u postupku i sistemu pravnih lijekova, različito propisane. Iz ovoga slijedi da zakonodavstvo upravnog spora ne izlazi u susret suštinskim zahtjevima EKLJP. Takođe, u BiH postoji 20 sudova nadležnih za upravne sporove, a upravni sudovi kao samostalni sudovi, ne postoje. S druge strane, sve susjedne zemlje, bivše republike SFR Jugoslavije, imaju formirane upravne sudove. Prosta činjenica da te zemlje imaju zasebno upravno sudstvo, ne znači da i BiH mora isto učiniti, ali je korisno utvrditi koje su okolnosti navele zakonodavce tih zemalja da to učine i uporediti ih sa stanjem u BiH, te izvesti zaključak da li je u BiH moguće i potrebno, te sa stručnog aspekta i ekonomski opravdano, uspostaviti zasebno upravno sudstvo. Kakav se god zaključak izvede, neophodno je što prije pokrenuti proces izmjene i ujedno harmonizacije svih zakona o upravnim sporovima u BiH. Rezultat treba da bude takav da svi budući zakoni o upravnim sporovima, na nivou BiH, entiteta i Distrikta, sadrže minimum identičnih pravila postupka, koji se tiču sastava suda, javne rasprave, donošenja reformacijske presude, te uspostave pravnih lijekova, na jednak način dostupnih svim strankama u postupku. Takvim ujednačenim zakonodavnim rješenjima, u punom smislu riječi, stranke imaju jednak tretman na području cjelokupne države, ostvaruje se princip pravne sigurnosti i ispunjavaju zahtjevi pravičnog suđenja