Državna imovina u Bosni i Hercegovini - geneza problema - Mujkić, Ervin (Fondacija Centar za javno pravo, 2012)
Nema nikakve sumnje da je pitanje konačnog reguliranja statusa državne imovine u BiH politički osjetljivo i pravno zanimljivo. Uzrok su srastanje entitetskih politika sa strukturama državne vlasti i pokušaji da se ovlada kapitalom koji nosi državna imovina. Podjela državne imovine, koja bi bila provedena isključivo po tzv. teritorijalnom principu, značila bi da je država BiH tvorevina entiteta, te da ona uživa samo one nadležnosti i sredstva koja su joj entiteti izričito prenijeli. Pri tome bi entiteti praktično zadržali kontrolu nad državom u jednom bitnom elementu koji nosi atribut državnosti. Pravno uzev samo je BiH suverena država i jedna od pravnih nasljednica nekadašnje SFRJ, koja je po Sporazumu o sukcesiji naslijedila imovinu bivše države. Iz toga proizlazi da entiteti nisu subjekti tog sporazuma; ovo potvrđuje subjektivitet Bosne i Hercegovine u pogledu državne imovine. Nesporno je, međutim, da svaki nivo vlasti mora imati imovinu koja mu je potrebna za obavljanje njegovih ustavom propisanih funkcija, te se ne smije isključiti mogućnost da se podjela državne imovine izvrši po tzv. funkcionalnom principu. Na taj način bi država BiH, entiteti, Brčko Distrikt, kantoni u FBiH, gradovi i općine dobili u vlasništvo onu imovinu koja im je neophodna za vršenje njihovih nadležnosti prema Ustavu i zakonima, ali bi se zasigurno izigrao princip kontinuiteta vlasništva kao kontinuiteta državnosti