Izborni zakon BiH - izmjenama korak naprijed ili unazad - Hunček-Pita, Aida; Jakšić, Ane (Fondacija Centar za javno pravo, 2016)
Za vjerodostojnost izbornog postupka, stabilnost izbornog zakona je presudna stvar i kao takva bitna u konsolidaciji demokracije. Ako se pravila često mijenjaju, naročito pravila koja su složena kao što su izborna pavila, mogla bi zbunjujuće djelovati na glasače. U slučaju čestih izmjena izbornog zakona, a pogotovo u izbornoj godini, glasači bi mogli zaključiti, tačno ili pogrešno, da je izborni zakon samo sredstvo manipulacije u rukama moćnih i da njihovi glasovi imaju minoran uticaj prilikom odlučivanja rezultata izbora. Mišljenja smo da u prethodnim pitanjima nema potrebe za izmjenama postojećih rješenja u Izbornom zakonu Bosne i Hercegovine, osim u slučaju normi kojima se regulira sastav Centralne izborne komisije. Tri su elementa odlučujući faktori u izbornim rezulatatima (čiji je mandat, otvorene ili zatvorene kandidatske liste i smanjenje ili povećanje izbornog praga), i njima bi se trebala posvetiti pažnja tako da se izbjegne ne samo manipulacija u korist stranaka na vlasti, nego i sam privid manipulacije. U ovoj analizi dali smo dovoljno dokaza da, ukoliko bi došlo do izmjena u izbornom zakonu, one ne bi bile u duhu demokracije i izražavanja volje glasača. Manipulacija bi se mogla izbjeći na način, da se elementi koji su najizloženiji, a o kojima se govori u Preporuci Venecijanske komisije, usvoje i uobliče u obvezujući akt. Drugo, fleksibilnije rješenje bi bilo da se Zakonom definiše da će, ukoliko se izborni zakon izmjeni, stari sistem biti na snazi za naredne izbore, bar ukoliko se ovi održavaju u narednoj godini, a da će se novi sistem primjenjivati nakon toga. Naravno, Izborni zakon ima svoju snagu jer je donesen od zakonodavnog organa, Parlamenta, dok pravila o primjeni, posebno ona koja se bave tehničkim pitanjima i detaljima mogu biti u formi propisa